cs:about
Rozdíly
Zde můžete vidět rozdíly mezi vybranou verzí a aktuální verzí dané stránky.
Obě strany předchozí revizePředchozí verzeNásledující verze | Předchozí verzeNásledující verzeObě strany příští revize | ||
cs:about [2014/11/26 12:06] – [Výsledky projektu] kaklik | cs:about [2014/11/26 15:09] – [Vědecký význam] kaklik | ||
---|---|---|---|
Řádek 3: | Řádek 3: | ||
Bolidozor je síť určená pro pozorování meteorů na různém stupni profesionality. Využívá pozorovací stanice umístěné, | Bolidozor je síť určená pro pozorování meteorů na různém stupni profesionality. Využívá pozorovací stanice umístěné, | ||
- | Síť se snaží o revoluční přístupy v pozorování meteorů a i o případné dohledávání úlomků meteoritů. V aktuálním stupni vývoje se sice zaměřuje hlavně na získání dráhy z [[cs:radio-observer|rádiových | + | Síť se snaží o revoluční přístupy v pozorování meteorů a i o případné dohledávání úlomků meteoritů. V aktuálním stupni vývoje se sice zaměřuje hlavně na získání dráhy z [[cs:events|rádiových |
{{: | {{: | ||
- | Během průletu meteoroidu atmosférou vzniká kromě klasického optického jevu (meteoru), který je viditelný pouhým okem i celá řada dalších jevů, které je možné na zemi měřit a nadále využít pro vědecké zpracování, | + | Během průletu meteoroidu atmosférou vzniká kromě klasického optického jevu (meteoru), který je často |
+ | Například tlaková vlna se v atmosféře může šířit na vzdálenosti řádově stovek kilometrů, protože je tlumena pouze viskozitou vzduchu, | ||
- | V případě pokusu o nalezení úlomků (meteoritů) je problematickým bodem je také určení temné dráhy | + | V případě pokusu o nalezení úlomků (meteoritů) je důležité |
V případě samotného dopadu je důležité, | V případě samotného dopadu je důležité, | ||
Řádek 15: | Řádek 16: | ||
Celý kybernetický systém skládající se z přístrojů určených k detekci meteorů, pátrání po meteoritech, | Celý kybernetický systém skládající se z přístrojů určených k detekci meteorů, pátrání po meteoritech, | ||
- | Pokud by bylo dosaženo možnosti řešení všech těchto kroků v reálném čase a systém by byl rozšiřitelný i mimo Evropské území, tak vedle vědeckého přínosu by pro instituce, jako planetária mohl být zajímavý interaktivní výstup měřených drah a událostí vedoucích k dohledání meteoritu. | + | Pokud by bylo dosaženo možnosti řešení všech těchto kroků v reálném čase a systém by byl rozšiřitelný i mimo Evropské území, tak vedle vědeckého přínosu by pro instituce, jako jsou planetária mohl být zajímavý interaktivní |
===== Stav vývoje ===== | ===== Stav vývoje ===== | ||
- | Monitorování meteorů a případné dohledávání meteoritů je mezioborový problém, který vyžaduje zkušené odborníky z Astronomie, kosmické mechaniky, meteorologie, | + | Monitorování meteorů a případné dohledávání meteoritů je mezioborový problém, který vyžaduje zkušené odborníky z Astronomie, kosmické mechaniky, meteorologie, |
Jde tak o téměř ideální výukový projekt, do kterého se mohou zapojit jak vzdělávací instituce od základních škol až po univerzity, včetně profesionálních znalců problému, kteří mohou získaná data využívat pro výzkum. Lze tak v sítí najít uplatnění pro řešitele mnoha dílčích problémů základního i aplikovaného výzkumu. | Jde tak o téměř ideální výukový projekt, do kterého se mohou zapojit jak vzdělávací instituce od základních škol až po univerzity, včetně profesionálních znalců problému, kteří mohou získaná data využívat pro výzkum. Lze tak v sítí najít uplatnění pro řešitele mnoha dílčích problémů základního i aplikovaného výzkumu. | ||
==== Parametry sítě ==== | ==== Parametry sítě ==== | ||
- | Radiový subsystém Bolidozoru využívá k detekci meteorů metodu známou jako [[http:// | + | Radiový subsystém Bolidozoru využívá k detekci meteorů metodu známou jako [[http:// |
- | Pro příjem odrazů jsou využívány stanice [[http:// | + | Pro příjem odrazů jsou využívány stanice [[http:// |
- | Stanice jsou časově synchronizovány signálem GPS s přesností 65ns (1σ). GPS signál je také využíván, | + | Stanice jsou časově synchronizovány signálem GPS s přesností 65ns (1σ). GPS signál je také využíván, |
- | [[cs: | + | [[cs: |
^ Silné stránky | ^ Silné stránky | ||
Řádek 38: | Řádek 39: | ||
| | | | ||
| Zvolená vlnová délka umožňuje lepší rozlišení detailů | | Zvolená vlnová délka umožňuje lepší rozlišení detailů | ||
- | | Zvolený koncept umožňuje spolupráci mezi amatéry a profesionály | Síť generuje data různorodé kvality | + | | Zvolený koncept umožňuje spolupráci mezi amatéry a profesionály |
Řádek 45: | Řádek 46: | ||
Z astronomického pohledu je jasným přínosem Bolidozoru možnost získat o meteorech kvalitní data i v době, kdy to není jinými metodami možné (Denní světlo, špatná viditelnost, | Z astronomického pohledu je jasným přínosem Bolidozoru možnost získat o meteorech kvalitní data i v době, kdy to není jinými metodami možné (Denní světlo, špatná viditelnost, | ||
- | Vedle přímého přínosu základnímu výzkumu meziplanetární hmoty, jsou dalšími výstupy vývoje také algoritmy zpracování signálu. Neboť rádiové a elektronické problémy v síti Bolidozor jsou podobné nebo identické s úkoly řešenými v moderní radioelektronice. | + | Vedle přímého přínosu základnímu výzkumu meziplanetární hmoty, jsou dalšími výstupy vývoje také [[cs: |
Aktuální radarová a navigační technika často využívá pasivní a multistatické rádiové systémy. Kde vysílače a přijímače jsou vzájemně separovány a z pravidla i polohově odděleny. Takto koncipované systémy mají široké využití ve vojenské i civilní technice (např. řízení letového provozu), kde jsou důležité jejich přednosti jako je zvýšení spolehlivosti díky redundanci a zlepšení pokrytí díky změně rozložení energetické bilance odrazu. | Aktuální radarová a navigační technika často využívá pasivní a multistatické rádiové systémy. Kde vysílače a přijímače jsou vzájemně separovány a z pravidla i polohově odděleny. Takto koncipované systémy mají široké využití ve vojenské i civilní technice (např. řízení letového provozu), kde jsou důležité jejich přednosti jako je zvýšení spolehlivosti díky redundanci a zlepšení pokrytí díky změně rozložení energetické bilance odrazu. | ||
Technicky jde o problémy které jsou velmi podobné rádiové navigaci. Z pohledu energetické bilance a poměru mimospektrálních rušivých signálů jde konkrétně o problematiku družicové navigace. | Technicky jde o problémy které jsou velmi podobné rádiové navigaci. Z pohledu energetické bilance a poměru mimospektrálních rušivých signálů jde konkrétně o problematiku družicové navigace. | ||
Řádek 51: | Řádek 52: | ||
Všechny tyto podobné rádiové systémy jsou z technického pohledu nejvíce limitovány současnými algoritmy zpracování signálu. Neboť multistatický systém vyžaduje numericky náročné statistické výpočty, které se navíc provádí v reálném čase a na signálu obsahující velký podíl šumu. Pro efektivní využití multistatického signálu musí proto být vyvinuty a algoritmy umožňující detekci objektů pod šumem za použití informací z více stanic. | Všechny tyto podobné rádiové systémy jsou z technického pohledu nejvíce limitovány současnými algoritmy zpracování signálu. Neboť multistatický systém vyžaduje numericky náročné statistické výpočty, které se navíc provádí v reálném čase a na signálu obsahující velký podíl šumu. Pro efektivní využití multistatického signálu musí proto být vyvinuty a algoritmy umožňující detekci objektů pod šumem za použití informací z více stanic. | ||
- | Síť Bolidozor umožňuje díky svému zaměření na meteory testování takových algoritmů a pro případy objektů o hypersonických rychlostech, jako jsou mezikontinentální rakety, nebo " | + | Síť Bolidozor umožňuje díky svému zaměření na meteory testování takových algoritmů a pro případy objektů o hypersonických rychlostech. Na jejichž sledování nejsou současné radarové systémy připraveny. A je proto zapotřebí výzkum nových metod určování polohy letících objektů pomocí rádiového signálu. |
==== Nejbližší cíle ==== | ==== Nejbližší cíle ==== | ||
- | Vzhledem k výše uvedený slabým místům v realizaci projektu se vývoj sítě bude nadále zaměřovat na zlepšení kvality dat vylepšením konstrukce rádiových přijímačů. Cílem tohoto kroku je překonat současná profesionální měření založená na podobném principu. | + | Vzhledem k výše uvedený slabým místům v realizaci projektu se vývoj sítě bude nadále zaměřovat na zlepšení kvality dat vylepšením konstrukce rádiových přijímačů. Cílem tohoto kroku je překonat současná profesionální měření založená na podobném principu |
Následným krokem bude vylepšení současných detekčních metod a vývoj algoritmů pro výpočet dráhy meteoru pokud možno v reálném čase. Je pravděpodobné, | Následným krokem bude vylepšení současných detekčních metod a vývoj algoritmů pro výpočet dráhy meteoru pokud možno v reálném čase. Je pravděpodobné, | ||
Řádek 68: | Řádek 69: | ||
Je zřejmé, že nejvíce meteorů je v atmosféře pozorovatelných. V době, kdy ráno již není astronomická tma, tedy v době, kdy optický způsob pozorování nefunguje. Nebo je použitelný pouze na velké meteory. Optické bolidové sítě ale nejsou schopny přes den zaznamenávat ani velké meteory, které by teoreticky byly viditelné i na denní obloze. Důvodem k tomu je komplikovanost zpracování složitého denního obrazu, ve kterém by bylo těžké detekovat průlet meteoru. | Je zřejmé, že nejvíce meteorů je v atmosféře pozorovatelných. V době, kdy ráno již není astronomická tma, tedy v době, kdy optický způsob pozorování nefunguje. Nebo je použitelný pouze na velké meteory. Optické bolidové sítě ale nejsou schopny přes den zaznamenávat ani velké meteory, které by teoreticky byly viditelné i na denní obloze. Důvodem k tomu je komplikovanost zpracování složitého denního obrazu, ve kterém by bylo těžké detekovat průlet meteoru. | ||
+ | |||
+ | Možný nový přínos sítě Bolidozor se ukázal ihned v počátcích vzniku, kdy existovaly pouze dvě funkční stanice. Na následujícím obrázku je historický záznam odrazu ze dvou stanic. Časová osa záznamu zde ubíhá vodorovně zleva do prava. | ||
{{: | {{: | ||
+ | V levé části je vidět odraz od rázové vlny při průletu meteoru tento jev je snadno odlišitelný, | ||
+ | |||
+ | V levé části však vidíme časové rozdíly průletu z pohledu každé stanice. (obrázek je srovnán podle časových značek.) Taktéž vidíme, že dopplerovské posuny odrazů od rázové vlny jsou pro každou stanici jiné. Z toho je možné usoudit, že v tomto případě meteor letěl ze severu na jich pod úhlem, který by bylo možné určit z dopplerovkých posuvů, pokud by jsme měli záznamy z více stanic. | ||
==== Relevantní publikace ==== | ==== Relevantní publikace ==== | ||
- | * [[http:// | + | * [[http:// |
=== Externí zdroje === | === Externí zdroje === | ||
- | * [[http:// | + | * [[http:// |
- | * [[http:// | + | * [[http:// |
- | * [[http:// | + | * [[http:// |
- | * [[http:// | + | * [[http:// |
- | * [[http:// | + | * [[http:// |
* [[http:// | * [[http:// | ||
- | from meteor trails]] | + | from meteor trails, Planetary and Space Science, Luigi Foschini, Istituto FISBAT-CNR]] |
cs/about.txt · Poslední úprava: 2017/07/04 20:53 autor: kaklik